![434703](https://lidermedia.hr/images/slike/2024/08/28/o_434703_1024.jpg)
Globalni sektor osiguranja porastao je za procijenjenih 7,5 posto u 2023. godini bilježeći najbrži rast od 2006. godine, prije globalne financijske krize. Sve u svemu, prema Allianzovom Globalnom izvješću o osiguranju za 2024. godinu, osiguravatelji diljem svijeta prikupili su 6,2 trilijuna eura i to u premijama životnog osiguranja (2.620 milijardi eura), osiguranja imovine i osiguranja od nezgode (2.153 milijarde eura) te zdravstvenog (1.427 milijardi eura) osiguranja. Samo tijekom zadnje tri godine, globalni prihod od premija porastao je za 1,1 bilijun eura, odnosno 21,5 posto. Međutim, snažan razvoj mora se promatrati u kontekstu visoke inflacije. U stvarnom smislu, slika postaje sve manje impresivna. Realne premije gotovo su stagnirale, porasle su za samo 0,7 posto od 2020. godine.
Za razliku od 2022., kada je globalno povećanje premije ponajprije potaknuo segment osiguranja imovine i osiguranja od nezgode, rast u 2023. bio je uravnoteženiji. Sva tri segmenta zabilježila su prilično slična povećanja, pa je tako životno osiguranje poraslo 8,4 posto, osiguranje imovine i osiguranje od nezgoda 7,0 posto i zdravstveno osiguranje 6,6 posto. Oporavak segmenta životnog osiguranja – koji je porastao za samo 3,1 posto u 2022. – uglavnom je potaknut Azijom (bez Japana) koja je porasla za 16,2 posto i sada je najveće tržište životnih osiguranja na svijetu, ispred zapadne Europe, s globalnim tržišnim udjelom od 30,0 posto. U segmentu osiguranja imovine i osiguranja od nezgoda, Sjeverna Amerika (+7,1 posto) ostala je daleko najveće tržište (globalni tržišni udio: 54,2 posto). Premije u Aziji (bez Japana) porasle su za 6,6 posto, dok je globalni tržišni udio regije ostao na 15,5 posto.
Dok u mnogim drugim industrijama tradicionalna tržišta gube na važnosti u odnosu na nova tržišta u nastajanju, globalnim sektorom osiguranja još uvijek dominira SAD. Zapravo, tijekom zadnjeg desetljeća američko tržište osiguranja moglo bi čak povećati svoj globalni tržišni udio, s već impresivnih 41,3 posto na nevjerojatnih 44,2 posto. Međutim, ostala ‘stara‘ tržišta poput zapadne Europe (-6,7pp) i Japana (-2,8pp) razvijala su se više-manje očekivano, gubeći tržišni udio, prije svega u korist Kine koja bi mogla gotovo udvostručiti svoj globalni udio na 10,6 posto.
Kako su priopćili, hrvatsko je tržište osiguranja u 2023. godini u padu: prihod od premija smanjen je za 1,1 posto na 1,7 milijardi eura. Međutim, ovaj ishod krije vrlo različita kretanja u segmentu životnog osiguranja i osiguranja imovine, odnosno osiguranja od nezgoda. Dok su u prvoj godini premije pale drugu godinu zaredom, za velikih 23,9 posto (na temelju podataka za treće tromjesečje), u drugoj su premije porasle za snažnih 6,6 posto, ne samo zahvaljujući rastu cijena. Kao posljedica toga, premium fond u osiguranju imovine i osiguranju od nezgoda sada je skoro četiri puta veći nego u segmentu životnog osiguranja. U sljedećem desetljeću očekujemo povratak na uravnoteženiji rast, od ukupno 4,3 posto godišnje.
U fokusu ograničena osiguranja
Kako rizici rastu u cijelom svijetu, u fokus dolaze ograničenja osiguranja. Preventivne mjere, nove tehnologije i pametna partnerstva mogu pomaknuti ograničenja osiguranja, ali ih ne mogu ukloniti. Izgovor za osiguranje – putem umjetno niskih cijena neprilagođenih riziku – dovodi do prekomjerne izloženosti riziku i sve viših iznosa gubitaka. Kompromis između priuštivosti i mogućnosti osiguranja – ili, općenito, između našeg trenutačnog i održivog stila života – još uvijek se može riješiti; ali potrebni kompromisi neće biti bezbolni ni besplatni. „U konačnici, svladavanje klimatske krize nije samo pitanje politike i novca, već i individualne odgovornosti“, rekao je Ludovic Subran, glavni ekonomist Allianza. „Svijet koji se ne može osigurati ne bi bio samo svijet koji se nije uspio nositi s klimatskim promjenama, već i metafora za kolektivni etički neuspjeh u kojem svaki pojedinac izbjegava svoju moralnu obvezu smanjenja emisije ugljika.“
Tijekom sljedećeg desetljeća očekuje se da će globalno tržište osiguranja rasti po godišnjoj stopi od 5,5 posto, tj. po točno istoj stopi kao i globalni BDP; u prethodnim je desetljećima rast osiguranja zaostajao za gospodarskim rastom. Težišta će se u trima segmentima promijeniti. Segment osiguranja imovine i osiguranja od nezgode rast će za 4,7 posto godišnje, nakon što je rastao 5,0 posto godišnje u prethodnih deset godina, jer će povećanja cijena povezanih s inflacijom nestati. Očekuje se da će i segment zdravstvenog osiguranja rasti malo sporije – ali uz 7,3 posto godišnje, porast ostaje visok. Nasuprot tomu, segment životnog osiguranja mogao bi rasti za 5,1 posto godišnje (u odnosu na 3,5 posto godišnje), zahvaljujući višim kamatnim stopama. Sve u svemu, globalni premium fond trebao bi se povećati za gotovo 5 trilijuna eura.
Umjetna je inteligencija velika pomoć
Većina ovakvog rasta bit će u segmentu životnog osiguranja (1,887 milijardi eura), pri čemu će Azija (bez Japana) ostati pokretač rasta globalnog životnog poslovanja (+7,3 posto godišnje). Regija bi trebala činiti polovicu rasta apsolutne premije (928 milijardi eura), više od Sjeverne Amerike (377 milijardi eura) i Europe (323 milijarde eura) zajedno. Dok će Kina (+7,7 posto godišnje) i dalje dominirati regijom u apsolutnom iznosu, pravi šampion rasta u sljedećem desetljeću vjerojatno će biti Indija (+13,6 posto godišnje).
U segmentu osiguranja imovine i osiguranja od nezgoda, dodatne premije iznosit će 1,427 milijardi eura do 2034. Unatoč izrazito većem rastu u Aziji (bez Japana: 7,1 posto godišnje) nego u Sjevernoj Americi (3,8 posto godišnje), u apsolutnim pojmovima, potonja će regija očito dominirati: dodatne premije od 584 milijarde eura u Sjevernoj Americi naspram 376 milijardi eura u Aziji (bez Japana) i 184 milijarde eura u zapadnoj Europi.
– Dobri izgledi za premiju ne bi trebali dovesti do zadovoljstva u industriji – rekao je Arne Holzhausen, koautor izvješća.
– Najveći je izazov za industriju obrana njezine važnosti od sve nametljivije države. Sve veća polarizacija i nejednakost prijete potkopavanjem društvenog tkiva. Kako se nositi s tim izazovima, održavajući svoju društvenu relevantnost kao pokretača jednakosti i jedinstva, središnji je zadatak industrije osiguranja u nadolazećim godinama – dodao je.
Umjetna inteligencija (AI) može poremetiti industrije na temeljnim razinama – od poslovnog modela do lanca vrijednosti. Međutim, malo se industrija oslanja na temelj umjetne inteligencije – podatke – tako jako kao industrija osiguranja, što vještinu umjetne inteligencije čini ključnim konkurentskim diferencijatorom u budućnosti. U prošlosti industrija osiguranja nije bila baš na čelu rasta produktivnosti. Usvajanje GenAI-ja ima potencijal za preskakanje faze uštede troškova i povećanja učinkovitosti.
– AI nije čarobni štapić za rješavanje svih problema, ali ima značajan potencijal pomoći u smanjenju sigurnosnih nedostataka poboljšanjem dostupnosti, priuštivosti i pristupačnosti osiguranja zahvaljujući povećanoj personalizaciji i poboljšanoj isplativosti – rekla je Patricia Pelayo Romero, koautorica izvješća.