![<p>Nawar Alsaadi</p>](https://lidermedia.hr/images/slike/2024/08/26/o_442901_1024.jpg)
Bez obzira na to je li riječ o velikim, srednjim, malim ili javnim tvrtkama, okolišno, društveno i korporativno upravljanje (environment, social, governance – ESG) sve je više nezaobilazan zahtjev za opstanak u suvremenom poslovnom svijetu. Vjeruje se da tvrtke koje primjenjuju ESG privlače zaposlenike, ulagače i poslovne partnere, no primjena nije jednostavna te zahtijeva znanje i alate uz pomoć kojih se mjeri utjecaj na okoliš i društvo. Mnoge tvrtke okreću se stoga novoj tehnologiji kako bi odgovorile na te izazove, pojednostavnile prikupljanje podataka i poboljšale njihovu točnost. Uvriježeno je mišljenje da se na taj način prati provedba zahtjeva ESG-a, povećava učinkovitost i štedi, upravlja rizicima, poboljšava odnos s dionicima i privlače ulaganja.
Ručni i dugotrajni zadatak
Prema tako dobivenim podacima onda se može ocijeniti postojeće stanje, donijeti odgovarajuće odluke i ciljeve o održivosti te ako je potrebno odrediti područja koja bi se mogla poboljšati i nadograditi. Također, smatra se da mjerenje ESG-a pomaže u jačanju brenda i pri dugoročnom strateškom planiranju te da sve navedeno utječe na položaj tvrtke na današnjem tržištu. Upravljati se može samo onim što možete mjeriti, rekla je Vali Marszalek, direktorica Odjela za održivost i ESG u Mazarsu, a veća održivost poslovnih procesa zahtijeva obradu golemih količina podataka. Identificiranje, povezivanje, upravljanje i analiza tih podataka, naglašava, često je ručni i dugotrajni zadatak. Smatra da je izvješćivanje dodatan izazov za tvrtke, pogotovo kada se uzmu u obzir različiti regulatorni zahtjevi. Budući da se prva poduzeća pripremaju za izvješćivanje prema Direktivi o korporativnom izvješćivanju o održivosti (Corporate Sustainability Reporting Directive, CSRD) i Europskim standardima za izvješćivanje o održivosti (European Sustainability Reporting Standards, ESRS), sve češće pojavljuje se pitanje sveobuhvatnoga ESG softverskog rješenja.
– I nama klijenti dolaze često s tim pitanjem, na koje nema jednostavnog odgovora. Ne postoji opće rješenje za sve organizacije, a i dalje postoje određeni izazovi kod različitih ESG sustava, što je i razumljivo u ovom trenutku razvoja. Kod nekih je sustava riječ o nedostatku usklađenosti između različitih okvira izvješćivanja i pokazatelja. Kod drugih, nedostatku revizije i provjere kvalitete i pouzdanosti ESG podataka ili nedostatku integracije i povezanosti između ESG-a i financijskog izvješćivanja. Zato su naši stručnjaci za ESG izvješćivanje i upravljanje održivošću složili Mazars Sustainability Tool Scout, pretraživač s ukupno 300 alata, s pomoću kojeg možemo usporediti njih više od 200. Na temelju istraživanja više od 430 alata za izvješćivanje o održivosti, ukupno 300 alata dodano je u našu bazu podataka, uključujući WeSustain, Envizi, Workiva, Rose ili SAP Sustainability Control Tower. Općenito, tržište alata za ESG razvija se i to je dobro. Neki od alata zreliji su od drugih, ali mnogi imaju potencijala i bit će zanimljivo pratiti razvoj u sljedećim godinama – očekuje Marszalek.
Višefunkcionalno rješenje
Hrvatska gospodarska komora pokrenula je prvi hrvatski ESG rating, alat za ocjenjivanje poslovanja tvrtke u području okoliša, društva i upravljanja, naglasila je Tamara Kelava, voditeljica HGK-ova Odjela za energetiku, zaštitu okoliša i komunalno gospodarstvo. To je alat za edukaciju, objasnila je, ali i model samoprocjene poduzetnika kako bi se upoznali sa standardima koje će morati uključiti u svoje poslovanje i kako bi znali na kojem su stupnju razvoja svog poslovanja prema ESG-u. U prvoj godini upitnik je ispunilo više od 400 tvrtki, a svaka je dobila zasebno izvješće s rezultatima i preporukama za unaprjeđenje.
– Upitnik se sastoji od općih pitanja za sve tvrtke i pitanja za pojedinu djelatnost, prilagođen je velikim tvrtkama kao obveznicama izvještavanja o održivosti te malima i srednjima. Nema negativne konotacije i negativnih bodova za tvrtke koje nemaju mogućnost ispunjavanja pitanja za djelatnost. Upitnik je koristan zato što se procjenjuje ESG izvedba tvrtke, čime se privlače kapital i ulagači, prati se napredak i prilagodba poslovne strategije, uspoređuje se s drugim tvrtkama u djelatnosti te se utječe na ugled, što je važno zaposlenicima, dioničarima, partnerima i dobavljačima. Ove godine ESG rating HGK-a bit će unaprijeđen u skladu s novom regulativom, a tvrtke će upitniku moći pristupiti online. Kao i prošle godine, tvrtke koje ostvare najbolje rezultate bit će nagrađene na HGK-ovoj konferenciji ‘Podržimo održivo‘, u šest kategorija: najbolja održiva velika, srednja, mala i javna tvrtka te najbolja održiva financijska institucija i najbolji primjer održiva poslovnog modela. Novi krug ocjenjivanja počinje u lipnju. Ujedno je HGK u listopadu 2022. pokrenuo jedinstveni projekt prve cjelovite ESG akademije u Hrvatskoj, u sklopu koje na radionicama predaju vodeći domaći i međunarodni stručnjaci na tom polju. Do sada smo održali 21 radionicu, na kojima je sudjelovalo više od 1500 polaznika – navodi Kelava.
Također, ove godine pokrenuta su dva nova programa: priprema za nove regulative prema paketu ‘Fit for 55‘ (smanjenje ispuštanja CO2 za 55 posto do 2030.) i ‘Executive Leadership Program‘ za rukovoditelje i donositelje odluka iz vodećih hrvatskih tvrtki i organizacija o ESG-u. Kelava ujedno primjećuje da tvrtke zapošljavaju nove kadrove za izvještavanje, često se traže i vanjske savjetodavne usluge, pa raste broj takvih usluga i tvrtki. Nova regulativa također zahtijeva i provjeru izvješća o održivosti, podsjetila je, što će prema Prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o računovodstvu obavljati ovlašteni revizori, pa će i oni trebati proći dodatnu obuku.
Dvostruka važnost
Hrvatska poštanska banka provodi procjenu dvostruke važnosti, koja omogućuje da se usredotoči na teme održivosti koje su za banku materijalne, da se bolje razumiju učinci, rizici i prilike te daje prednost okolišnim, društvenim i upravljačkim područjima s najvećom važnosti za banku, ulagače i dionike, iznosi Nikolina Kolarić, direktorica HPB-ova Ureda za održivo poslovanje. U procjenu dvostruke važnosti uključuje se materijalnost učinka, odnosno informacije o društvenim, okolišnim i upravljačkim utjecajima banke važne dionicima, koje i uključuje u taj dio procjene, te financijsku materijalnost za prepoznavanje rizika i prilika iz okoliša i društva koji mogu utjecati na razvoj, rezultate i tržišni položaj banke.
– Procjena dvostruke materijalnosti za nas znači dubinsku analizu održivosti, koja je osnova za određivanje ciljeva održivosti i usmjeravanje naše održive strategije. Najvažnija područja održivosti pri upravljanju okolišnih čimbenicima su ugljikov otisak portfelja banke, upravljanje okolišnim rizicima te povećanje financiranja održivih namjena. Banka je u travnju objavila Klimatsku strategiju do 2050. godine, postavila ciljeve i Tranzicijskim planom definirala aktivnosti za njihovo ostvarenje. U protekle dvije godine izračunavamo i izvještavamo o ispuštanju stakleničkih plinova iz svog poslovanja. U izračun za 2023. prvi su put uključene i emisije koje proizlaze iz primarne djelatnosti financijskih institucija: financiranja i kreditiranja. To će ujedno biti i temeljna godina praćenja ugljikova otiska portfelja banke i postavljanja ciljeva ugljične neutralnosti do 2050. U okviru našeg projekta ‘ESG Sustav 2024‘ u svibnju je uspješno primijenjeno aplikativno rješenje za praćenje i analizu ispuštanja plinova, čime je HPB postao prva banka u Hrvatskoj koja je razvila takav cjelovit izračun – napomenula je Kolarić.
Indeks održivosti
Objavljuje se i omjer zelene imovine (Green Asset Ratio, GAR), koji služi kao smjernica za bolje upravljanje tokovima podataka u vezi s europskom taksonomijom (okvir za određivanje održivih djelatnosti) te mjerenje uspješnosti tvrtki. Cilj HPB-a je povećanje GAR-a jačim usmjeravanjem tokova kapitala prema održivim i inovativnim projektima, za što samostalno i u suradnji s drugim institucijama banka izrađuje posebne kreditne programe, ulaganje u nove tehnologije te poticanje inovacija. Banka je odredila i postupke za procjenu pokretača okolišnih rizika i transmisijskih kanala kojima utječu na poslovanje, a potkraj prošle godine HPB-u je dodijeljena nagrada ‘Hrvatski indeks održivosti‘ (HRIO) u kategoriji ‘Upravljanje okolišem‘.
Prema Dariji Jurica Vuković, rukovoditeljici korporativnih poslova u Philipu Morrisu Zagreb, pristup Philipa Morrisa Internationala (PMI) održivosti vodi se rezultatima procjene materijalnosti iz 2021. koja je odredila ključna područja utjecaja važna za PMI, a koji prema tome alocira resurse. Dijele se na područja pod utjecajem proizvoda i ona pod operativnim utjecajem.
– U 2021. razvili smo svoj Indeks održivosti, koji od 2023. uključuje 16 ključnih pokazatelja kojima objektivno mjerimo napredak prema zacrtanim ciljevima. Indeks održivosti je povezan i s kompenzacijskom politikom za vodstvo kompanije, koja je na taj način pod izravnim utjecajem rezultata u okviru ESG-a. Tijekom protekle godine osvježili smo analizu materijalnosti kako bismo ponovno procijenili i dodatno potvrdili svoje ESG prioritete. Pri tome smo, između ostalog, procjenjivali vlastitu spremnost za postojeće i nadolazeće regulatorne zahtjeve, posebice Uredbu o taksonomiji i CSRD. U pripremi Integriranog izvješća PMI-ja vodimo se smjernicama međunarodnih standarda i okvira, uključujući Globalnu inicijativu za izvještavanje (GRI), Globalni sporazum UN-a (UNGC), Ciljeve održivog razvoja UN-a i Zakladu IFRS (International Financial Reporting Standards Foundation), uključujući smjernice Odbora za računovodstvene standarde održivosti (Sustainability Accounting Standards Bord, SASB), kao i Principe integriranog razmišljanja i Okvira za integrirano izvještavanje – navela je Jurica Vuković.