![442982](https://lidermedia.hr/images/slike/2024/08/28/o_442982_1024.jpg)
Googleova matična tvrtka Alphabet trenutno je u pregovorima o preuzimanju startupa Wiz koji se bavi kibernetičkom sigurnošću, izvijestio je ovog vikenda Wall Street Journal. Iako niti jedna od ovih kompanija nije još komentirala pregovore o akviziciji ona će navodno iznositi vrtoglave 23 milijarde dolara što je najveća akvizicija ovog tehnološkog diva u njegovoj povijesti.
Tvrtka Wiz osnovana je prije svega četiri godine u Izraelu, a danas ima sjedište u New Yorku te je jedna od najbrže rastućih softverskih kompanija u cijelom svijetu, a pruža kibernetičku sigurnost u oblaku te otkrivanje prijetnji u stvarnom vremenu, a sve to pomoću umjetne inteligencije.
Tvrtka je u prošloj godini generirala oko 350 milijuna dolara prihoda te surađuje s 40 posto kompanija s popisa Fortune 100, a nedavno je prikupila i milijardu dolara u rundi financiranja nakon koje je procijenjena na 12 milijardi dolara.
Wiz surađuje s više pružatelja usluga oblaka poput Microsofta i Amazona, a broji 900 zaposlenika diljem SAD-a, Europe i Azije. Ranije ove godine najavili su da planiraju otvoriti 400 novih radnih mjesta do kraja 2024.
Ako se zaključi, ova bi akvizicija bila najveća Alphabetova ikada, a čak i njena najava daje naslutiti da se tehnološke kompanije sve više kreću u smjeru kibernetičke sigurnosti koja je proteklih nekoliko mjeseci ostavljena sa strane zbog velike zainteresiranosti za umjetnu inteligenciju. Ipak, Google je prije dvije godine već napravio iskorak u smjeru kibernetičke sigurnosti i to kupnjom Mandianta za 5,4 milijarde dolara.
U prvoj je polovici ove godine zabilježen porast akvizicija, pogotovo u tehnološkom sektoru u kojem vrijednost spajanja i akvizicija prelazi 327 milijarde dolara. Vrijedi spomena da je trenutno na snazi pojačan regulatorni nadzor nad tehnološkim sektorom u SAD-u, pogotovo kada je riječ o divovskim kompanijama, po pitanju spajanja i akvizicija, a Googleova matična tvrtka suočava se s čak dvije tužbe koje je protiv nje podnijelo američko ministarstvo pravosuđa i to zbog kršenja pravila tržišnog natjecanja.